A karen nép – Thaiföld
Elhelyezkedés
![](https://geometodika.hu/wp-content/uploads/2024/07/karen_terkep-648x1024.jpeg)
Földrajzi leírás
Délkelet-Ázsiában, Burmában és Thaiföldön él egy népcsoport, amely különös öltözködési szokásáról híres. Ők a karenek (más néven padaungok), akiket így névről talán senki sem ismer, de ha meglátjuk a nyakukon lévő gyűrűket, akkor sok embernek ismerősnek tűnhetnek. Eredetileg nem Thaiföldön éltek, hanem ide menekültek Mianmarból az 1980-as években, ahol kényszermunkára fogták, bántották, földjeikről elüldözték őket. A thai kormány befogadta a menekülteket, és segített letelepedésükben az ország északi hegyes-völgyes részén lévő mesterségesen létrehozott ún. ökofalvakban. Cserébe meg kell tartaniuk tradicionális öltözetüket és életmódjukat.
![](https://geometodika.hu/wp-content/uploads/2024/07/02_Baan_Tong_Luang-1-1024x683.jpeg)
![](https://geometodika.hu/wp-content/uploads/2024/07/01_Baan_Tong_Luang-1024x585.jpeg)
A falvakban a nők szövéssel, gyerekneveléssel foglalkoznak, a férfiak a földet művelik, rizst és zöldséget termesztenek. A legfőbb bevételi forrásuk a turizmus, az idelátogatóknak az általuk készített ajándékokat, hangszereket, terítőket, kendőket, játékokat, ékszereket kínálják a falu utcái mentén kialakított standokon. Igen ellentmondásosnak tűnik ez a kirakatfalu, de talán segít megőrizni hagyományaikat és megélhetést biztosít a lakóknak az állami támogatás mellett.
![](https://geometodika.hu/wp-content/uploads/2024/07/09_Baan_Tong_Luang-1024x677.jpeg)
A nők rézből készült karikákat viselnek a nyakuk, térdük alatt és a karjaikon. Sok legenda született arról, honnan ered ez a szokás. Lehet, hogy a nők tigristámadástól való védelme volt a célja, vagy egy eredetmonda szerint egy sárkányhoz akartak hasonlítani, vagy a gyerekek és a nők elrablása ellen védekezhettek így egykor… A faluban a lányokat a nyakdíszükről kérdezve csak annyit mondtak, hogy azért hordják, mert ettől lesznek szépek és a férfiak számára is vonzóak.
![](https://geometodika.hu/wp-content/uploads/2024/07/10_Karen_falu-683x1024.jpeg)
![](https://geometodika.hu/wp-content/uploads/2024/07/04_Baan_Tong_Luang-683x1024.jpeg)
![](https://geometodika.hu/wp-content/uploads/2024/07/05_Baan_Tong_Luang-1-683x1024.jpeg)
A karikává hajtogatott rézhuzalt egészen fiatal korban, úgy 4-5 évesen kezdik felhelyezni a kislányok nyakára. Azt mondják, így hamarabb megszokják a csöppet sem kényelmes viseletet. Zavaró alvás közben, nem is tudnak hagyományos módon aludni, és eléggé beizzadhat a nyakbőrük, ezért egy kis kendőt is alá tesznek. A nyakdísz – ahogy tévesen állítják – nem gyengíti el a nyakizmokat, így levétele sem jelent halálos veszedelmet. A határon átszökők közül sokakat elfogtak a burmai katonák, és csak a nyakdísz ellenében engedték tovább a menekülőket. Ez nem is csoda, hiszen a nyakdísz nagyon drága, rézből van, és súlya elérheti a 10 kg-ot is, amelyért anno egy Trabantot is megvehettünk volna.
A rézdrót felhelyezése a huzal melegítésével történik, a kellő hajlíthatóságát elérve csavarják fel a nők vagy gyerekek nyakára. Levétele vagy cseréje szintén melegítéssel kezdődik.
![](https://geometodika.hu/wp-content/uploads/2024/07/07_Baan_Tong_Luang-768x1024.jpeg)
![](https://geometodika.hu/wp-content/uploads/2024/07/06_Baan_Tong_Luang-639x1024.jpeg)
A nyakkarikák súlya alatt a két kulcscsont lefelé nyomódik, és a szöge megváltozik az eredeti közel vízszinteshez képest. Ettől olyan hatás lesz, mintha a nyak megnyúlt volna (valószínű, hogy a nyakcsigolyák is egy kicsit eltávolodnak egymástól). A fiatal lányok a faluban szívesen „feladják” a vállalkozó emberekre az általuk is viselt rézkarikákhoz hasonló testékszert (persze félbevágva teszik ezt lehetővé), így magunk is meggyőződhetünk viselésének furcsa érzéséről. Egy ilyen súlya átlagosan 5-6 kg, és a nők egész életükön át éjjel-nappal hordják. Ma már előfordul, hogy valaki nem követi ezt a hagyományt a fiatalok közül, de ők el is költöznek a faluból, a városban találnak munkát.
![](https://geometodika.hu/wp-content/uploads/2024/07/13_Baan_Tong_Luang-1024x695.jpeg)
![](https://geometodika.hu/wp-content/uploads/2024/07/03_Baan_Tong_Luang-1-683x1024.jpeg)
![](https://geometodika.hu/wp-content/uploads/2024/07/14_Karen_falu-1-687x1024.jpeg)
![](https://geometodika.hu/wp-content/uploads/2024/07/12_Baan_Tong_Luang-1024x713.jpeg)
Ma a padaung nők büszkén viselik a többi hegyi törzstől megkülönböztető jelzésüket, amely a hovatartozásuk megerősítésének is a záloga viselésének sokszor kényelmetlensége, esetleg fájdalma ellenére.
![](https://geometodika.hu/wp-content/uploads/2024/07/08_Baan_Tong_Luang-1024x720.jpeg)
Feladat
A thai emberek is sok igazságot fogalmaznak meg közmondásaikban. Most thai közmondásokat olvashatsz. Próbáld meg párosítani a közmondásokat a magyarázatukkal!
Közmondások
- 1. Ne próbáld a térdeden eltörni a kés nyelét!
- 2. Nem lehet egy kézzel tapsolni.
- 3. Ha a vízállás magas, a halak eszik a hangyákat, ha a vízállás alacsony, a hangyák eszik a halakat.
- 4. Előbb kelj fel, mint a varjú.
- 5. Kívül sötét, belül arany.
- 6. Ne fuvolázz a vízibivaly fülébe!
- 7. Bambuszt vág mielőtt a vizet meglátná.
- 8. Ne állj két lábbal két csónak peremén!
- 9. Ha a hangyák közel vannak a cukorhoz, enni fognak.
- 10. Sem a bambusz, sem más vessző nem törik.
Magyarázatok
- a. Ki korán kel, aranyat lel.
- b. Ha valamit el akarsz érni, nem elég csak fél szívvel csinálni, minden erőd vesd bele.
- c. Hiába tanítod bölcsességre az ostoba embereket, úgysem értik meg.
- d. Ne akarj másokat veszélyes dologra kényszeríteni!
- e. A szerencse forgandó.
- f. Egy fenékkel nem lehet két lovat megülni.
- g. Ne csak a külsőségek alapján becsüld meg az embereket!
- h. Alkalmazkodni kell tudni a különféle helyzetekhez.
- i. Ne cselekedj elhamarkodottan!
- j. Alkalom szüli a tolvajt.
A feladat leírása (letöltés)
A feladat megoldása (link)